Korraldus

	01.04.2015 nr 1-15/15/85	
Välisõhu saasteloa muutmine	 	

I ASJAOLUD 

Aktsiaselts HAPVAL (rg-kood 10043186, aadress PK 18, 90501 Haapsalu) esitas  19.12.2014 Keskkonnaametile (edaspidi ka loa andja) välisõhu saasteloa nr L.ÕV/320107 muutmise taotluse ja lubatud heitkoguste projekti (LHK projekt) (registreeritud Keskkonnaametis 19.12.2014 nr HLS 9-4/14/28025). Välisõhu saasteluba nr L.ÕV/320107 on käitajale väljastatud saasteainete eraldamiseks välisõhku käitisest aadressil Pullapää, Nõmme küla, Ridala vald, 90439 Läänemaa (katastriüksused 67401:001:0269; 67401:001:0015). Käitaja taotleb välisõhu saasteloa muutmist seoses käitises saasteallikate lisandumise, lahustipõhiste värvide osalise väljavahetamisega vesipõhiste värvide vastu ja saasteallika parameetrite täpsustamisega.

Käitaja põhitegevusalaks on mööbli tootmine (EMTAK kood 31091). Käitises valmistatakse mööblit täispuidust, peamiselt kasest. Aastas kasutatakse ca 2500 tm saematerjali. Käitis töötab kahes vahetuses 17,5 tundi päevas. Puidu kuivatamiseks vaja mineva soojuse tootmiseks kasutatakse puiduküttel töötavat keevkihtkatelt nominaalvõimsusega 1,2 MW. Seitsmes kuivatuskambris saab korraga kuivatada kuni 80 tihumeetrit puitu. Puidu töötlemisel eralduv puidutolm kogutakse kohtäratõmbega varustatud puidutöötluspinkidelt pneumotranspordisüsteemi, mis viib puidu töötlemisel tekkinud saepuru, laastud ja puidutolmu tsükloniga varustatud jäätmepunkrisse. Punkrist suunatakse saepuru ja laastud põletamiseks katlamajja. Valmis detailid viimistlekse (lakitakse, värvitakse, peitsitakse) kolmes värvimiskambris. Varem väljusid detailide viimistlemisel eraldunud saasteained välisõhku üldventilatsiooni kaudu. Uue LHK projekti koostamise käigus määrati värvimiskambrite ventilatsioonikorstnate minimaalsed kõrgused, mis tagaksid nõutava välisõhu kvaliteedi käitise territooriumist väljaspool.
Saasteaineid eraldub välisõhku nii puidu töötlemisel, puidujäätmete põletamisel kui ka detailide viimistlemisel. Aastas kulub nii lahustipõhiseid kui ka vesialuselisi lahusteid, lakke, värve, peitse jms kokku kuni 14,114 tonni, millest välisõhku eraldub kuni 2,353 tonni erinevaid lenduvaid orgaanilisi ühendeid (atsetaate, etanooli, propanooli, butanooli, aromaatseid süsivesinikke, glükooli, tsellosolve). Puidu töötlemisel eraldub välisõhku kuni 2,66 tonni tahkeid osakesi. Aastas põletatakse katlamajas kuni 600 tonni saepuru ja laaste ning eraldatakse välisõhku kokku kuni 7,55 tonni tahkeid osakesi, lämmastikoksiide, süsinikoksiidi, vääveldioksiidi, lenduvaid orgaanilisi ühendeid ja raskmetalle. Käitise tootmisterritooriumi ümbritsevad vahetult tootmis- ja maatulundusmaad, mereni on ca 110 m. Lähim elumaja asub ca 50 m kaugusel lääne suunas. Samalaadsed saasteallikad lähipiirkonnas puuduvad.

Lähtudes VÕKS § 68 lõikest 1 ning keskkonnaministri 11.06.2014 määruse nr 20 „Saasteainete heitkogused ja kasutatavate seadmete võimsused, millest alates on nõutav välisõhu saasteluba ja erisaasteluba“ § 2 lõigetest 2, 3 ja 4 ning § 3 lõikest 1, on käitajal kohustus omada välisõhu saasteluba, kuna käitisest välisõhku viidud saasteainete aastaste heitkoguste piirväärtused ja kasutatavate seadmete võimsused ületavad nimetatud määrusega kehtestatud piirarve (eespool nimetatud määruse § 2 lõige 2 punkt 1 (tahkete osakeste kõik fraktsioonid kokku 1 t/a), lõige 3 (lämmastikoksiidid 0,3 t/a) ja lõige 4 (lenduvad orgaanilised ühendid 0,1 t/a) ning § 3 lõige 1 (põletusseadmete summaarne soojussisendile vastav  nimisoojusvõimsus ületab 0,3 MW)). VÕKS § 70 kohaselt annab paikse saasteallika käitajale saasteloa Keskkonnaamet.

Kui VÕKS § 68 lõike 2 kohaselt on saasteloa omamine vähemalt ühe saasteaine tõttu kohustuslik, märgitakse saasteloa taotluses ja saasteloas kõik sellest saasteallikast eralduvad saasteained, mille heitkogus on aastas üks kilogramm või rohkem. Vastavalt VÕKS § 68 lõikele 3, kui saasteallika käitaja ei ole ületanud määrusega nr 20 kehtestatud saasteainete heitkoguseid, siis on saasteainetel, mille heitkogus on aastas üks kilogramm või enam, informatiivne tähendus. Keskkonnaamet võtab aluseks VÕKS § 68 lõike 2 ja kannab välisõhu saasteloale kõik andmed, mis on aastas 1 kg ja enam. 

Lähtudes VÕKS § 77 lõikest 1 registreeris loa andja esitatud taotluse ning kontrollis esitatud taotluse ja LHK projekti vastavust keskkonnaministri 12.11.2013 määruse nr 66 „Välisõhu saasteloa ja erisaasteloa taotluse ja loa vormid ning loataotluse sisule esitatavad nõuded“ nõuetele. Keskkonnaamet pidas esitatud andmeid piisavaks saasteloa menetluse algatamiseks, millest loa andja teavitas käitajat 07.01.2015 (Keskkonnaameti kiri nr  HLS 9-4/15/28025-2).

Loa andja kontrollis välisõhu saasteloa taotluse ja LHK projekti vastavust keskkonnaministri 08.04.2011 määrusele nr 43 „Välisõhu saastatuse taseme piir- ja sihtväärtused, saasteaine sisalduse muud piirnormid ning nende saavutamise tähtajad“. Nimetatud määruse § 2 lõige 2 sätestab, et  paiksest saasteallikast (käitisest) eralduva saasteaine lubatud heitkoguse määramisel eeldatakse, et saasteaine sisalduse piirnormi täitmine on tagatud käitise tootmisterritooriumi piiril. Saasteainete hajumisarvutused näitavad, et ühegi saasteaine saastetase ei ületa ka ebasoodsate ilmastikutingimuste korral maapinnalähedases õhukihis kehtestatud saastatuse taseme piirväärtust. Katlamaja korstnast eralduvate saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid tekivad tahketel osakestel ja raskemetallidel ca 70 m kaugusel ja gaasilistel saasteainetel ca 135 m kaugusel ning värvimiskambrite ventilatsioonikorstnatest eralduvate saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid ca 110 m kaugusel saasteallikatest. Vastavalt LHK projektile võib arvutuslikul teel määratud atsetaatide saastetase küündida kuni 90%, etüleenglükooli ja tahkete osakeste saastetase kuni 50% ühe tunni keskmisest saastatuse tasemest (SPV1). Teiste saasteainete arvutuslik saastetase jääb alla 25% lubatust

II KAALUTLUSED LOA ANDMISEL JA MENETLUSKÄIK

Välisõhu saasteluba on VÕKS § 67 lõike 1 kohaselt dokument, mis annab välisõhu kaitse seaduses sätestatud juhtudel õiguse viia paiksest saasteallikast saasteaineid välisõhku ning määrab selle õiguse kasutamise tingimused. Vastavalt VÕKS § 67 lõikele 3 kohaldatakse välisõhu saasteloa taotlemisele ja andmise menetlusele haldusmenetluse seaduse avatud menetluse sätteid.

Vastavalt VÕKS § 78 lõikele 4 avaldas loa andja 06.01.2015 ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded loa muutmise menetluse algatamise teate. Ettepanekuid ja vastuväiteid loa muuutmise taotluse avalikustamise käigus ei laekunud.

Vastavalt VÕKS § 78 lõikele 4 saatis loa andja 07.01.2015 oma kirjaga nr HLS 9-4/15/28025-3 käitaja saasteloa taotluse Ridala Vallavalitsusele arvamuse saamiseks seoses menetletava loaga. Ridala Vallavalitsus teatas oma vastuskirjas 09.01.2015 nr 16-8.19/25 (kiri registreeriti Keskkonnaametis 12.01.2015 nr HLS 9-4/15/28025-4), et Ridala Vallavalitsusel ei ole käitaja saasteloa taotluse osas ettepanekuid ja vastuväiteid.

Lähtudes keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõikele 1 ja 2, ei ole käitaja tegevus olulise keskkonnamõjuga loetletud tegevuste hulgas. Samuti ei ole keskkonnamõju hindasmine kohustuslik, kuna antud tegevust ei ole nimetatud Vabariigi Valitsuse 29.08.2005 määruses nr 224 “Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu”. Tuginedes eelnimetatule ning võttes arvesse välisõhu saasteloa taotluses toodud ettevõtte tegevuse kirjeldust, on Keskkonnaamet seisukohal, et ettevõtte tegevusega kaasneb väheoluline negatiivne keskkonnamõju ja antud juhul keskkonnamõju hindamise algatamine ei ole vajalik.

Lähtudes eeltoodust ja arvestades, et antud välisõhu saasteloa taotluse menetluse käigus ei tuvastanud Keskkonnaamet taotluses kirjeldatud tegevuse vastuolu VÕKS-i ja muude sellest seadusest tulenevate alamate õigusaktidega, saab Keskkonnaamet väljastada käitajale välisõhu saasteloa käitaja poolt taotletud ulatuses. Saasteloaga kehtestatakse käitajale aastased ja hetkelised maksimaalsed saasteainete heitkogused, mida käitaja võib välisõhku viia käitisest aadressil Pullapää, Nõmme küla, Ridala vald, 90439 Läänemaa (katastriüksused 67401:001:0269; 67401:001:0015), nõuded puhastusseadmete tööle ja piirangud käitise töökorraldusele. 

Vastavalt VÕKS § 89 lõige 1 punktile 1 peab paikse saasteallika käitaja tagama, et tema käitamises olevast saasteallikast välisõhku eralduva saasteaine heitkogus ei ületaks saasteloas või keskkonnakompleksloas sätestatud kontrollarvu, VÕKS § 47 lõike 2 alusel ega põhjustaks
VÕKS §-de 26 ja 27 alusel inimese tervise kaitseks kehtestatud välisõhu saastatuse taseme
piirväärtuse ületamist tootmisterritooriumi piiril ja sellest väljaspool. Vastavalt LHK projektile rakendab käitaja käitises järgmisi meetmeid, et atsetaatide saastatuse tase ei ületaks 
väljaspool käitise territooriumi lubatud piirväärtust (ühe tunni keskmist saastatuse taset (SPV1)): 
1. .Samaaegselt ei tööta värvimiskambrid, kus toodete katmiseks kasutatakse atsetaate sisaldavaid lakke, värve ja peitse (värvimiskambrid 1 ja 2). 
2. Kruntlakki FF 312 kantakse kõrge etüülatsetaadi sisalduse tõttu toodetele (värvipüstoliga) kiirusega kuni 2 liitrit tunnis.

Vastavalt VÕKS § 89 lõige 1 punktile 6 peab paikse saasteallika käitaja kontrollima saasteallikast välisõhku viidud saasteainete heitkoguste koostist ja suurust ning nende vastavust saasteloas sätestatud kontrollarvudele. Saasteainete hajumisarvutused näitavad, et ühegi saasteaine saastetase ei ületa ka ebasoodsate ilmastikutingimuste korral maapinnalähedases õhukihis kehtestatud saastatuse taseme piirväärtust. Katlamaja korstnast eralduvate saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid tekivad tahketel osakestel ja raskemetallidel ca 70 m kaugusel ja gaasilistel saasteainetel ca 135 m kaugusel ning värvimiskambrite ventilatsioonikorstnatest eralduvate saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid ca 110 m kaugusel saasteallikatest. Vastavalt LHK projektile võib arvutuslikul teel määratud atsetaatide saastetase küündida kuni 90%, etüleenglükooli ja tahkete osakeste saastetase kuni 50% ühe tunni keskmisest saastatuse tasemest (SPV1). Teiste saasteainete arvutuslik saastetase jääb alla 25% lubatust. 
Käitis asub hõredalt asustatud ja meretuultele avatud piirkonnas, kus käitise mõjupiirkonnas asub kaks elamut, vastavalt 50 ja 100 m kaugusel käitise värvimiskambritest läänesuunas. Käitise mõjupiirkonnas samalaadsed saasteallikad puuduvad. Kõige suurema keskkonnamõjuga on käitisest välisõhku eralduvad atsetaadid. Kruntlaki FF312 pealekandmisel toodetele võib atsetaatide sisaldus välisõhus küündida kuni 90%-ni lubatust, jäädes siiski teiste lakkide, värvide ja peitside kasutamisel vähemalt 30% sellest madalamaks.
Arvestades, et kruntlakiga FF 312 viimistletakse tooteid kuni 450 tundi aastas ja arvestades läänetuulte sagedusega 10-15% aastas, võib öelda, et atsetaatide kõrgemad saastetasemed võivad elamute juures esineda kokku 45-65 tundi aastas. Sellest lähtuvalt ei pea Keskkonnaamet vajalikuks saasteainete sisalduse määramist otseste mõõtmiste teel.     

Vastavalt VÕKS-le § 82 antakse saasteluba tähtajatult või kindlaksmääratud tähtajaks, olenevalt saasteloa eritingimustest. Käitaja taotles välisõhu saasteloa väljastamist tähtajatult. Kuna vastavalt VÕKS § 89 lõige 1, punktile 3 peab käitaja enne oluliste muudatuste kavandamist tehnoloogiaprotsessis ja saasteallikate parameetrite muutmisel teavitama sellest loa andjat ja kui tehnoloogiaprotsessi muutmisel kaasnevad sellega olulised muudatused kasutatavate seadmete võimsuse (vastavalt VÕKS § 78 lõikele 2), kütuse või saasteainete heitkoguste osas, taotlema vastavalt VÕKS § 85 lõige 1 punktile 4 uue välisõhu saasteloa, siis  pidas loa andja võimalikuks anda käitajale saasteloa tähtajatult.

Lähtudes HMS-i § 40 sätetest, saatis Keskkonnaamet 17.03.2015 oma kirjaga nr HLS 9-4/15/28025-5 käitajale ja Ridala Vallavalitsusele välisõhu saasteloa eelnõu arvamuse ja seisukohtade esitamiseks. Ridala Vallavalitsus (vallavalitsuse kiri 27.03.2015 nr 16-8.19/353, registreeriti Keskkonnaametis 30.03.2015 nr HLS 9-4/15/28025-6) ja käitaja ei esitanud vastuväiteid seoses väljastatava loaga. 

Lähtudes HMS-i § 40 sätetest avaldas loa andja 19.03.2015 ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded käitaja välisõhu saasteloa eelnõu. Ettepanekuid ja vastuväiteid loa eelnõu avalikustamise käigus ei laekunud. 

IV OTSUSTUS

Lähtudes eeltoodust, käitaja taotlusest ja tuginedes välisõhu kaitse seaduse §-le 70 ning Keskkonnaameti peadirektori 08.05.2014 käskkirja nr 1-4/14/242 “Regioonide põhimääruste kinnitamine” “ lisa 2 "Hiiu-Lääne-Saare regiooni põhimäärus" punktidele 2.1 ja 3.5.8 otsustan:

1. Väljastada Aktsiaseltsile HAPVAL (rg-kood 10043186, aadress PK 18, 90501 Haapsalu) tähtajatu välisõhu saasteluba nr L.ÕV/325782 heitmete viimiseks välisõhku käitisest aadressil Pullapää, Nõmme küla, Ridala vald, 90439 Läänemaa (katastriüksused 67401:001:0269; 67401:001:0015).
2. Tunnistada alates 01.04.2015 kehtetuks Aktsiaselts HAPVAL välisõhu saasteluba nr L.ÕV/320107.
3. Avalikustada Aktsiaselts HAPVAL (rg-kood 10043186, aadress PK 18, 90501 Haapsalu) välisõhu saasteloa andmine ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
4. Käesolev korraldus jõustub teatavakstegemisest.
5. Teha Aktsiaselts HAPVAL (rg-kood 10043186, aadress PK 18, 90501 Haapsalu) välisõhu saasteluba nr L.ÕV/325782 kättesaadavaks Keskkonnaameti keskkonnateenuste portaalis (https://eteenus.keskkonnaamet.ee/).

Käesolevat korraldust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide loa andjale haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.

(Allkirjastatud digitaalselt)

Kaja Lotman
juhataja
Hiiu-Lääne-Saare regioon

Saata:	Aktsiaselts HAPVAL, hapval@hapval.ee  
Ridala Vallavalitsus, info@ridala.ee 
Keskkkonnainspektsiooni Läänemaa büroo, valve@kki.ee 

Liia Krumm
välisõhu spetsialist
Hiiu-Lääne-Saare regioon