EELNÕU 08.12.2015	
Korraldus

	….12.2015 nr 1-15/15/…	
Välisõhu saasteloa andmine	 	

I ASJAOLUD 

Osaühing TRADILO (rg-kood 10043329, aadress Tallinna mnt 73, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond) (edaspidi ka käitaja) esitas 15.09.2015 Keskkonnaametile (edaspidi ka loa andja) välisõhu saasteluba taotluse ja lubatud heitkoguste projekti (LHK projekt). Käitaja taotleb välisõhu saasteluba heitmete eraldamiseks välisõhku käitisest aadressil Tallinna mnt 73, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond (katastriüksus 67401:009:0255). 

Käitaja põhitegevusalaks on mootorsõidukite hooldus ja remont (EMTAK kood 45201). Ettevõte tegeleb ka autode müügiga. Käitises on järgmised saasteallikad: katlamaja, värvimiskambri õlikatla korsten, kruntimisala väljatõmme, värvimiskambri väljatõmme ja värvipüstolite pesumasina väljatõmme. 
Katlamajas on põlevkiviõli katel Unical TX N-300 võimsusega 255 kW, millega toodetakse soojust ruumide kütmiseks ja reservkatel Dakon NM 90 võimsusga 90 kW.  Lisaks kasutatakse hoone kütmiseks maasoojuspumpa. Põlevkiviõli aastane kulu on kuni6 tonni. Värvimiskambri Termomeccanica GL kütmiseks kasutatakse õlikatelt võimsusega 350 kW. Kütusena kasutakse kerget kütteõli, mida kulub kuni 4 tonni aastas. Kütuste põletamisel viiakse välisõhku kokku kuni 0,2 tonni tahkeid osakesi, lämmastikoksiide, süsinikoksiidi, vääveldioksiidi, lenduvaid orgaanilisi ühendeid ja raskmetalle ning 40 tonni süsinikdioksiidi.
Autoremonditöökojas esmalt autokered puhastatakse ja lihvitakse. Tekkiv tolm kogutakse kokku kohttolmuimejaga, puhastatud õhk suunatakse tagasi ruumi. Pahteldamine toimub toatemperatuuril. Peale pahteldamist töödeldakse autokere krundiga. Kruntimine toimub samuti toatemperatuuril. Detailid värvitakse ja kuivatatakse värvimiskambris Termomeccanica GL. Värv kantakse värvitavatele pindadele toatemperatuuril, misjärel lülitatakse sisse värvikambri küte.  Maksimaalne temperatuur värvimiskambris küündib 68 °C. Värvimisel kasutatakse püstoleid, mille võimsus on 0,1 liitrit minutis. Püstolite pestakse pesumasinaga. Püstolipesul on lahusti korduvkasutatav. Värvipüstoli esmane pesu toimub vana lahustiga ja loputus uue puhta lahustiga, mis seejärel lisatakse vana lahusti kogumisanumasse. Läbitöötanud lahusti antakse üle ohtlike jäätmete käitlejale. Pesumasin on kinnine, ning pesu ajal ventilatsioon ei tööta. Ventilatsioon käivitub siis kui enne ja peale pesu avatakse pesukambri kaas. Heitgaasid eralduvad välisõhku ventilatsiooni kaudu. 
Aastas kasutatakse käitises erinevaid lahusteid, lakke, värve, kõvendeid, pahtlid ja krunte kokku kuni 1,227 tonni, millest eraldub välisõhku kuni 0,94 tonni erinevaid lenduvaid orgaanilisi ühendeid (aromaatseid ja alifaatseid süsivesinikke (sh stüreeni ja tolueeni), atsetaate, propanoole, butanoole etanooli, atsetooni, tsellosolve jms).  
Käitise tootmisterritooriumi ümbritsevate ümberkaudsete kinnistuste sihtotstarve on äri-, tootmis-, elamu- ja transpordimaa. Lähimad elamud  jäävad käitise saasteallikatest ca 140 m kaugusele kirde suunas. Lähimateks samalaadseteks saasteallikateks on Aktsiaselts UUEMÕISA TEENUS (rg-kood 10407889) katlamaja (asub 0,6 km kaugusel), AA Sisustusdetail OÜ (rg-kood 10891282) mööblitööstus (asub 0,5 km kaugusel), Haapsalu Uksetehase Aktsiaseltsi (rg-kood 10037240) puidutööstus (asub 1 km kaugusel), LUKOIL EESTI AS (rg-kood 10174362) tankla (asub ca 150 m kaugusel) ja Statoil Fuel & Retail Eesti AS (rg-kood 10180925) tankla (asub ca 150 m kaugusel käitisest). Arvestatav koosmõju välisõhu kvaliteedile tekib kahe viimasega.

Lähtudes välisõhu kaitse seadusest (edaspidi VÕKS) § 68 lõige 1 ning keskkonnaministri 11.06.2014 määruse nr 20 „Saasteainete heitkogused ja kasutatavate seadmete võimsused, millest alates on nõutav välisõhu saasteluba ja erisaasteluba“ § 2 lõikest 4 on käitajal kohustus omada välisõhu saasteluba, kuna käitisest välisõhku viidud saasteainete aastaste heitkoguste piirväärtused  ületavad nimetatud määrusega kehtestatud piirarve (eespool nimetatud määruse § 2 lõige 4 (lenduvad orgaanilised ühendid 0,1 t/a)). VÕKS § 70 kohaselt annab paikse saasteallika käitajale saasteloa Keskkonnaamet. 

Kui VÕKS § 68 lõige 2 kohaselt on saasteloa omamine vähemalt ühe saasteaine tõttu kohustuslik, märgitakse saasteloa taotluses ja saasteloas kõik sellest saasteallikast eralduvad saasteained, mille heitkogus on aastas üks kilogramm või rohkem. Vastavalt VÕKS § 68 lõikele 3, kui saasteallika käitaja ei ole ületanud määrusega nr 20 kehtestatud saasteainete heitkoguseid, siis on saasteainetel, mille heitkogus on aastas üks kilogramm või enam, informatiivne tähendus. Keskkonnaamet võtab aluseks VÕKS § 68 lõike 2 ja kannab välisõhu saasteloale kõik andmed, mis on aastas 1 kg ja enam. 

Lähtudes VÕKS § 77 lõikest 1 registreeris loa andja esitatud taotluse Keskkonnaameti dokumendihaldussüsteemis 15.09.2015 nr HLS 9-4/15/20805 ning kontrollis esitatud taotluse ja LHK projekti vastavust keskkonnaministri 12.11.2013 määruse nr 66 „Välisõhu saasteloa ja erisaasteloa taotluse ja loa vormid ning loataotluse sisule esitatavad nõuded“ nõuetele. Keskkonnaamet pidas käitaja poolt esitatud andmeid piisavaks saasteloa menetluse algatamiseks, millest loa andja teavitas käitajat 22.09.2015 (Keskkonnaameti kiri nr HLS 9-4/15/20805-2).
  
Loa menetluse käigus selgusid saasteloa taotluses ja LHK projektis järgmised puudused ja probleemid:
1. LHK projektis oli jõutud ekslikule järeldusele, nagu käitaja kasutaks käitises sõidukite pindade katmisel ja taasviimistlemisel lahusteid vähem kui 0,5 tonni aastas ja seetõttu ei kuuluks tööstusheite seaduse (edaspidi TSH) reguleerimisalasse (TSH § 113 lõige 1 punkt 3: sõidukite taasviimistlemine - 0,5 tonni või enam). Käitaja kasutab sõidukite taasviimistlemiseks LHK projekti andmetel aastas 0,244 t orgaanilisi lahusteid ja värvipüstolite pesuks 0,298 t orgaanilisi lahusteid, kokku 0,52 tonni. Värvipüstolite pesu oli LHK projektis ekslikult käsitletud pindade puhastamisena (TSH § 13 lõige 1 punkt 21). Värvipüstolite pesuks kuluv lahusti loetakse sõidukite taasviimistlemiseks kuluva lahusti hulka, kuna vastavalt THS § 113 lõikele 2 hõlmavad lõikes 1 loetletud tegevusalad ka tootmisprotsessis kasutatavate seadmete ja tööriistade puhastamist. Seega kuulub käitis TSH reguleerimisalasse ja vastavalt keskkonnaministri 21.06.2013 määrusele nr 44 “Lahustite kasutamisel välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heite piirväärtused ja heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid” tuleb sõidukite pindade katmisel ja taasviimistlemisel (kui lahusteid kasutatakse 0,5 t/a ja enam) tagada lahustite kasutamisel järgmised piirväärtused: välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtuseks väljuvates gaasides 50 mgC/Nm3 ning kontrollimatu heite piirväärtuseks 25% lahustite sisendist. LHK projektis ei olnud hinnatud käitise vastavust nimetatud nõuetele. 
2. Loa andja võrdles LHK projektis toodud lahustite sisendit käitajalt varem saadud andmetega lahustite kulu kohta 2013 aastal. Analüüsist selgus, et pahtli kulu oli 2013. aastal kaks korda ja kruntide kulu kolm korda suurem kui LHK projekti aluseks võetud kogused (LHK projekti aluseks võeti 2014. aasta lahustite kogused). Värvide ja lakkide kulu jäi samale tasemele. Et käitisest välisõhku viidavate saasteainete heitkogused ei ületaks edaspidi saasteloaga lubatud (taotletavaid) aastasi piirkoguseid, soovitas loa andja LHK projektis arvutuste aluseks olnud lahustite, värvide, lakkide ja teiste orgaanilisi lahusteid sisaldavate kemikaalide aastaseid koguseid suurendada.    
3. Tehnoloogiliste protsesside kirjeldus LHK projektis oli ebatäpne. Kirjelduses puudus info värvimis- ja kuivamisprotsessi ajalise dünaamika kohta ning seda ei arvestatud edasises analüüsis. LHK projektis väideti, et lahusti kadu püstolite pesul on 30%. Suurem osa välisõhku eralduvast lahustist eraldub tegelikult aga puhastuslappidest pindade puhastamisel erinevate tööprotsesside vahepeal. Seda LHK projektis üldse aga ei käsitletud. Püstolite pesul eralduv lahusti kogus on tühine, kuna tegemist on kinnise protsessiga (pesumasin on pesu ajal suletud). Lahustit eraldub ainult pesumasina avamisel ja püstolite kuivatamisel.
4. LHK projektis olid põlevkiviõli katlast välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste arvutustes vead, põlevkiviõli väävlisisalduses oli suurusjärgu võrra eksitud.  
Loa andja informeeris käitajat nimetatud puudustest 20.10.2015 (Keskkonnaameti kiri nr HLS 9-4/15/20805-5). Käitaja esitas täiendatud ja parandatud saasteloa taotluse ja LHK projekti Keskkonnaametile 01.12.2015 (registreeritud Keskkonnaameti dokumendihaldussüsteemis 01.12.2015 nr HLS 9-4/15/20805-6). 

Loa andja kontrollis välisõhu saasteloa taotluse ja LHK projekti vastavust keskkonnaministri 08.04.2011 määrusele nr 43 „Välisõhu saastatuse taseme piir- ja sihtväärtused, saasteaine sisalduse muud piirnormid ning nende saavutamise tähtajad“. Nimetatud määruse § 2 lõige 2 sätestab, et  paiksest saasteallikast (käitisest) eralduva saasteaine lubatud heitkoguse määramisel eeldatakse, et  saasteaine sisalduse piirnormi täitmine on tagatud käitise tootmisterritooriumi piiril. 
Saasteainete hajumisarvutused näitavad, et saasteainete maksimaalsed arvutuslikud kontsentratsioonid tekivad lenduvatel orgaanilistel ühenditel ca 190 m kaugusel värvimiskambri ventilatsioonikorstnast. Aromaatsete süsivesinike saastetase võib ebasoodsate ilmastikutingimuste korral seejuures küündida kuni 38%, atsetaatide saastetase kuni 79% ja tsükloheksanooni saastetase kuni 52% saastatuse taseme ühe tunni keskmisest piirväärtusest (SPV1). Kui arvestada koosmõju kahe käitise lähistel asuva tanklaga (LUKOIL EESTI AS (rg-kood 10174362) tankla (asub ca 150 m kaugusel lääne-kagu suunas käitisest) ja Statoil Fuel & Retail Eesti AS (rg-kood 10180925) tankla (asub ca 150 m kaugusel lõuna-kagu suunas käitisest)), võib ebasoodsate ilmastikutingimuste korral aromaatsete süsivesinike saastetase küündida piirväärtuse lähedale (200 µg/m3). Arvestades, et kõige intensiivsem kütuse müük tanklates toimub suvekuudel tööpäevadel kella 08:00 ja 10:00 ning 17:00 ja 19:00 vahel ning Osaühing TRADILO autoteenindus töötab esmaspäevast laupäevani alates kella 08:00 kuni 17:00-ni, kusjuures värvimiskamber töötab tsükliliselt (värvi pealekandmine ca 10 minutit, kuivatamine temperatuuri 68°C ca 30 minutit ja jahtumine ca 20 minutit)), siis on vähetõenäoline, et aromaatsete süsivesinike saastetasemed nii kõrgele tõusevad.  
Katlamajast eralduvatest saasteainetest võivad lämmastikoksiidide saastetasemed küündida 34%, vääveldioksiidil 31% ja tahketel osakestel 35% piirväärtusest (SPV1). Saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid tekivad ca 50 m kaugusel saateallikast. Teiste saasteainete saastetase jääb madalaks. 

Kuna käitis kuulub TSH reguleerimisalasse (TSH § 113 lõige 1 punkt 3: sõidukite taasviimistlemine – lahustite, sealhulgas segu koostises oleva lahusti kasutamine aastas ühel tootmisterritooriumil on 0,5 tonni või enam), kontrollis loa andja käitise vastavust TSH § 137 lõikes 1 ja keskkonnaministri 21.06.2013 määruses nr 44 “Lahustite kasutamisel välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite heite piirväärtused ja heite piirväärtustele vastavuse hindamise kriteeriumid“ § 3 sätestatud nõuetele, mille kohaselt tuleb sõidukite pindade katmisel ja taasviimistlemisel (kui lahusteid kasutatakse aastas 0,5 tonni ja enam) tagada lahustite kasutamisel järgmised piirväärtused: välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtus väljuvates gaasides 50 mgC/Nm3 ja kontrollimatu heite piirväärtus 25% lahustite sisendist. 
Vastavalt LHK projektis tehtud analüüsile on välisõhku eralduvate lenduvate orgaaniliste ühendite maksimaalne sisaldus väljuvates gaasides 39 mgC/Nm3. Kogu viimistlusprotsess toimub pahteldamis-, kruntimis- ja värvimisaladel ning lenduvate orgaaniliste ühendite sattumist pinnasesse või vette ei toimu, samuti on suletud värvimisalade uksed ning saasteainete sattumine välisõhku väljapool äratõmmet on minimaalne. Samas ei ole siiski tegu kinniste otseselt kohtventilatsioonidega varustatud seadmetega. Seega esineb vähesel määral hajusheidet, kuna ventilatsioonide äratõmbeefektiivsus ei saa olla 100 %. Arvestatud on et ventilatsioonide äratõmbeefektiivsus on u 90 % ehk kontrollimatu heite osakaal ei ületa 10 %. Seega orgaanilise ühendi kontrollimatu heite väärtus ei ületa 25% lahusti sisendist.
 
II KAALUTLUSED LOA ANDMISEL JA MENETLUSKÄIK

Välisõhu saasteluba on VÕKS § 67 lõike 1 kohaselt dokument, mis annab välisõhu kaitse seaduses sätestatud juhtudel õiguse viia paiksest saasteallikast saasteaineid välisõhku ning määrab selle õiguse kasutamise tingimused. Vastavalt VÕKS § 67 lõikele 3 kohaldatakse välisõhu saasteloa taotlemisele ja andmise menetlusele haldusmenetluse seaduse (edaspidi HMS) avatud menetluse sätteid.

Vastavalt VÕKS § 78 lõikele 4 avaldas loa andja 23.09.2015 ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded loa menetluse algatamise teate. Ettepanekuid ja vastuväiteid loa taotluse avalikustamise käigus ei laekunud.

Vastavalt VÕKS § 78 lõikele 4 saatis loa andja 22.09.2015 oma kirjaga nr HLS 9-4/15/20805-3 käitaja saasteloa taotluse Ridala Vallavalitsusele arvamuse saamiseks seoses menetletava loaga. Ridala Vallavalitsus teatas oma vastuskirjas 25.09.2015 nr 16-8.19/1223 (registreeriti Keskkonnaameti dokumendihaldussüsteemis 01.10.2015 nr HLS 9-4/15/20805-4), et Ridala Vallavalitsusel ei ole vastuväiteid Osaühingule TRADILO   välisõhu saasteloa väljastamiseks.

Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 6 lõige 1 ja 2 ning Vabariigi Valitsuse 29. augusti 2005 a. määruse nr 224 (edaspidi määrus nr 224) “Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu1” § 15 punkti 1 kohaselt tuleb keskkonnamõju hindamise algatamist kaaluda, kui soojuselektrijaama või muu põletusseadme rajamisel (püstitamisel) või laiendamisel ning elektri- või soojusenergia tootmisel on põletusseadmete summaarne soojussisendile vastav nimisoojusvõimsus 50-299 megavatti. Osaühing TRADILO Ridala käitises on põletusseadmete summaarne soojussisendile vastav nimisoojusvõimsus 0,605 megavatti. 
Keskkonnamõju hindamise algatamist kaalutakse ka vastavalt määruse nr 224 § 15 lõikele 1 selliste tegevuste korral, kus toimub ainete, esemete või toodete pinnatöötlus orgaaniliste lahustite kasutamisega, näiteks viimistlemine, trükkimine, katmine, rasvaärastus, veekindluse tagamine, kruntimine, värvimine, puhastamine või impregneerimine, kui orgaaniliste lahustite kulu on üle 50 tonni aastas või üle 150 kg ööpäevas. Osaühing TRADILO Ridala käitises on sõidukite taaasviimistlemiseks kasutatav orgaaniliste lahustite kulu kuni 1,227 tonni aastas ja mitte rohkem kui 15 kg ööpäevas.
Tuginedes eelnimetatule, eelhinnangu koostamist vajalikuks ei peetud ja keskkonnamõju hindamist ei algatatud.

VÕKS § 46 lõike 1 kohaselt kehtestab saasteainete heitkoguste määramise korra ja määramise meetodid keskkonnaminister määrusega. VÕKS § 46 lg 2 sätestab, et kui saasteaine heitkoguse määramiseks ei ole määramismeetodit käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt kehtestatud, võib saasteaine heitkoguse määramiseks kasutada rahvusvaheliselt üldtunnustatud või saasteloa, keskkonnakompleksloa või jäätmepõletamist käsitleva jäätmeloa
andja hinnatud muud sarnast metoodikat, mille kasutamiseks annab kirjaliku nõusoleku Keskkonnaministeerium.
Käitaja välisõhu saasteloa taotlusmaterjalides on põletusseadmest välisõhku viidud saasteainete heitkogused arvutatud keskkonnaministri 02. augusti 2004 a. määruse nr 99 „Põletusseadmetest välisõhku eralduvate saasteainete heitkoguste määramise kord ja määramismeetodid“ alusel. Lahustitest ja lahusteid sisaldavatest valmististest välisõhku viidud saasteainete heitkoguste hindamisel on kasutatud Keskkonnaagentuuri poolt koostatud metoodikat „Metoodika lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) sisalduse arvutamiseks kasutatavates kemikaalides ning väljuvates gaasides näidete ja kommentaaridega“, kinnitatud 16.04.2013 Keskkonnaministeeriumi kirjaga nr 12-3/13/3094-2. 

Saasteainete hajumisarvutuseks on kasutatud vabavaralist arvutusprogrammi OND-86, mis vastab VÕKS § 45 lõikes 3 ja keskkonnaministri 22.09.2004 määruses nr 120 „Välisõhu saastatuse taseme määramise kord“ § 8 lõige 1 punktis 1 toodud tingimustele (välisõhu saastatuse taseme määramiseks piirkonnas tohib kasutada Gaussi difusioonivõrrandi mudelit). 

Vastavalt VÕKS § 89 lõige 1 punktile 6 peab paikse saasteallika käitaja kontrollima saasteallikast välisõhku viidud saasteainete heitkoguste koostist ja suurust ning nende vastavust saasteloas sätestatud kontrollarvudele. Saasteainete hajumisarvutused näitavad, et saasteainete maksimaalsed arvutuslikud kontsentratsioonid tekivad lenduvatel orgaanilistel ühenditel ca 190 m kaugusel värvimiskambri ventilatsioonikorstnast. (Pahteldamisel, kruntimisel ja püstolite pesul eralduvate saasteainete saastetasemed on tagasihoidlikud.) Aromaatsete süsivesinike saastetase võib ebasoodsate ilmastikutingimuste korral seejuures küündida kuni 38%, atsetaatide saastetase kuni 79% ja tsükloheksanooni saastetase kuni 52% saastatuse taseme ühe tunni keskmisest piirväärtusest (SPV1). Kuna värvimiskamber töötab tsükliliselt (tavapäraselt värvi pealekandmine ca 10 minutit, kuivatamine temperatuuri 68°C ca 30 minutit ja jahtumine ca 20 minutit)), siis valdavalt kantakse värvitavatele pindadele värvi korraga oluliselt lühema ajavahemiku jooksul kui tund aega. Kuna eespool nimetatud saastetasemete hindamisel on eeldatud, et värvi kantakse värvitavatele pindadele vähemalt tund aega järjest, siis on värvimiskambri ventilatsioonikorstnast eralduvate saasteainete tavapärased saastetasemed mitmekordselt üle hinnatud. Katlamajast eralduvatest saasteainetest võivad lämmastikoksiidide saastetasemed küündida 34%, vääveldioksiidil 31% ja tahketel osakestel 35% piirväärtusest (SPV1). Saasteainete maksimaalsed kontsentratsioonid tekivad ca 50 m kaugusel saateallikast. Teiste saasteainete saastetase jääb madalaks. Eespool öeldut arvesse võttes ei pea Keskkonnaamet vajalikuks saasteainete heitkoguste täpsustamist otseste mõõtmiste teel.

Vastavalt VÕKS § 82 antakse saasteluba tähtajatult või kindlaksmääratud tähtajaks, olenevalt saasteloa eritingimustest. Käitaja taotles välisõhu saasteloa väljastamist tähtajatult. Kuna vastavalt VÕKS § 89 lõige 1, punktile 3 peab käitaja enne oluliste muudatuste kavandamist tehnoloogiaprotsessis ja saasteallikate parameetrite muutmisel teavitama sellest loa andjat ja kui tehnoloogiaprotsessi muutmisel kaasnevad sellega olulised muudatused saasteainete heitkoguste osas, taotlema vastavalt VÕKS § 85 lõige 1 punktile 4 uue välisõhu saasteloa, siis  pidas loa andja võimalikuks anda käitajale saasteloa tähtajatult.

III OTSUSTUS

Arvestades, et antud välisõhu saasteloa taotluse menetluse käigus ei tuvastanud Keskkonnaamet taotluses kirjeldatud tegevuse vastuolu VÕKS ja muude sellest seadusest tulenevate alamate õigusaktidega, saab Keskkonnaamet väljastada Osaühingule TRADILO välisõhu saasteloa käitaja poolt taotletud ulatuses. Saasteloaga kehtestatakse käitajale aastased ja hetkelised saasteainete maksimaalsed heitkogused, mida käitaja võib välisõhku viia käitisest aadressil Tallinna mnt 73, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond (katastriüksus 67401:009:0255). 

Lähtudes eeltoodust, käitaja taotlusest ja tuginedes välisõhu kaitse seadusele § 70 ning Keskkonnaameti peadirektori 08.05.2014 käskkirja nr 1-4/14/242 “Regioonide põhimääruste kinnitamine” “ lisa 2 "Hiiu-Lääne-Saare regiooni põhimäärus" punktidele 2.1 ja 3.5.8 otsustan :

1. Väljastada Osaühingule TRADILO (rg-kood 10043329, aadress Tallinna mnt 73, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond) tähtajatu välisõhu saasteluba nr L.ÕV/326399 heitmete viimiseks välisõhku käitisest aadressil Tallinna mnt 73, Uuemõisa alevik, Ridala vald, 90401 Lääne maakond (katastriüksus 67401:009:0255).
2. Avalikustada Osaühingule TRADILO välisõhu saasteloa andmine ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded.
3. Käesolev korraldus jõustub teatavakstegemisest.
4. Teha Osaühing TRADILO välisõhu saasteluba nr L.ÕV/326399 kättesaadavaks Keskkonnaameti keskkonnateenuste portaalis (https://eteenus.keskkonnaamet.ee/).

Käesolevat korraldust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavaks tegemisest, esitades kaebuse halduskohtusse halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide loa andjale haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.

(Allkirjastatud digitaalselt)

Kaja Lotman
juhataja
Hiiu-Lääne-Saare regioon

Saata:  Osaühing TRADILO, tradilo@tradilo.ee   
 	Ridala Vallavalitsus, info@ridala.ee 
Keskkonnainspektsiooni Läänemaa büroo, valve@kki.ee 

Liia Krumm
välisõhu spetsialist
Hiiu-Lääne-Saare regioon