Keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsus
Läätsa sadama süvendamiseks.

Keskkonnaametis on menetluses kalurite ühendus „Läätsa Rand“ (registrikood 80083804) vee erikasutusloa taotlus (edaspidi taotlus) Läätsa paadisadama süvendamiseks mahus kuni 250 m3. Veeseaduse § 8 lg 2 p-i 6 kohaselt on vee erikasutusluba vajalik, kui toimub veekogu, mille veepeegli pindala on üks hektar või suurem, süvendamine või sellise veekogu põhja pinnase paigaldamine.

Vastavalt veeseaduse § 9 lg-le 5 annab vee erikasutusloa Keskkonnaamet. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS) § 6 lg 2 p-i 18 ja lg-e 3, KeHJS § 6 lg-e 4 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse 29.08.2005. a määruse nr 224 „Tegevusvaldkondade, mille korral tuleb anda keskkonnamõju hindamise vajalikkuse eelhinnang, täpsustatud loetelu” § 11 p 7 ning KeHJS § 11 lg-te 2 ja 4 kohaselt annab Keskkonnaamet otsustajana eelhinnangu selle kohta, kas kavandatav tegevus võib eeldatavalt kaasa tuua olulise keskkonnamõju või mitte ning otsustab keskkonnamõju hindamise algatamise vajalikkuse üle. KeHJS § 9 kohaselt on otsustaja tegevusloa andja. Seega on Keskkonnaamet otsustajaks KeHJS tähenduses. 

I EELHINNANG:
Kavandatava tegevuse keskkonnamõju olulisuse eelhinnang on antud lähtudes KeHJS § 6 lg 3 kriteeriumitest:

1. Tegevuse ala ja selle lähiümbruse keskkonnatingimused
1.1	Maakasutus
Läätsa paadisadam (edaspidi ka sadam) asub Suure katla edelaosas, Sõrve poolsaare põhjaosas, Saare maakonnas, Salme vallas, Läätsa külas 100% tootmismaa sihtotstarbega kinnistul (kinnistu katastritunnus: 72101:002:0715). Tegemist on väikesadamaga, kus ei osutata tasulisi sadamateenuseid. Sadama koordinaadid sadamaregistri andmetel on: 58°08'28.80''N ; 22°15'09.00''E

1.2	Alal esinevad loodusvarad, nende omadused ja taastumisvõime ning looduskeskkonna vastupanuvõime
Sadamasüvendamiseks ei kasutata saare loodusvarasid ega tekitata lähiümbruse keskkonnale kahju. Sadama akvatooriumis ei esine loodusvarasid kasutataval kujul.

1.3	Märgalade, randade ja kallaste, pinnavormide, metsade, kaitstavate loodusobjektide, sealhulgas Natura 2000 võrgustiku alade vastupanuvõime
Läätsa sadam asub Kura kurgu hoiualal, mis on kaitse alla võetud Vabariigi Valitsuse 27.07.2006 määrusega nr 176 “Hoiualade kaitse alla võtmine Saare maakonnas“. Kura kurgu hoiuala pindala on 188 814,5 ha, millest 331,1 ha on maismaa ning 188 483,4 ha meri.

Kura kurgu hoiuala kaitse-eesmärk on nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ I lisas nimetatud elupaigatüüpide – karide (1170), üheaastase taimestuga esmaste rannavallide (1210), rannaniitude (1630*), väikesaarte ja laidude (1620), püsitaimestuga liivarandade (1640), hallide luidete ehk kinnistunud rannikuluidete (2130*), sinihelmikakoosluste (6410) ning II lisas nimetatud liigi – hallhülge (Halichoerus grypus), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ I lisas nimetatud linnuliikide ja I lisas nimetamata rändlinnuliikide elupaikade kaitse. Linnuliigid, kelle elupaiku kaitstakse, on: punakurk-kaur (Gavia stellata), järvekaur (Gavia arctica), kormoran (Phalacrocorax carbo), kühmnokk-luik (Cygnus olor), väikeluik (Cygnus columbianus bewickii), hallhani (Anser anser), valgepõsk-lagle (Branta leucopsis), mustlagle (Branta bernicla), viupart (Anas penelope), piilpart (Anas crecca), sinikael-part (Anas platyrhynchos), soopart (Anas acuta), luitsnokk-part (Anas clypeata), rääkspart (Anas strepera), merivart (Aythya marila), hahk (Somateria mollissima), aul (Clangula hyemalis), tõmmuvaeras (Melanitta fusca), sõtkas (Bucephala clangula), väikekoskel (Mergus albellus), rohukoskel (Mergus serrator), jääkoskel (Mergus merganser), naaskelnokk (Recurvirostra avosetta), liivatüll (Charadrius hiaticula), plüü (Pluvialis squatarola), suurrüdi (Calidris canutus), väikerüdi (Calidris minuta), soorüdi (Calidris alpina), vöötsaba-vigle (Limosa lapponica), tumetilder (Tringa erythropus), kivirullija (Arenaria interpres), alk (Alca torda) ja krüüsel (Cepphus grylle);

Ala kuulub ka HELCOM-i Läänemere kaitsealade võrgustikku Kura kurgu HELCOM-i alana (registrikood RAH0000670, rahvusvaheline kood 95, kinnitatud 09.04.2010) ja on ka Euroopa Liidu tähtsusega linnuala (IBA-ala) Kura kurk (kood 049).

1.4 Alad, kus õigusaktidega kehtestatud nõudeid on ületatud
Kavandatava tegevuse maa-ala piires puuduvad teadaolevalt sellised alad, kus õigusaktidega kehtestatud nõudeid on ületatud.

1.4	Maareformi seaduse tähenduses tiheasutusega alade ning ajaloo-, kultuuri- või arheoloogilise väärtusega alade vastupanuvõime
Sadama territoorium asub hajaasustusalal 100% tootmismaa sihtotstarbega kinnistul. Sadamas ja selle lähiümbruses vähemalt 1000 m raadiuses ei asu ajaloo-, kultuuri- või arheoloogilise väärtusega objekte, mistõttu puudub mõju eelnimetatud objektidele.
 
2. Tegevuse iseloom, kaasa arvatud selle tehnoloogiline tase
Vee erikasutusega seotud tegevuseks on Läätsa sadama süvendamine mahus kuni 250 m3. Süvendatud pinnas ladustatakse maismaal kinnistu piires ja/või paigutatakse muuli taha merre. Süvendustöödeks kasutatakse ekskavaatoriga ning vajadusel kasutatakse ka ujuvsüvendajat Watermaster-Classic.
Vee erikasutuse piirkonna koordinaadid:
X=6446466;    Y=397381,6
X=6446460,1; Y=397385,3
X=6446402,4; Y=397241,5
X=6446389,5; Y=397211,8
X=6446333,5; Y=397186,1
X=6446321,9; Y=397157,1
X=6446327,5; Y=397154,8
X=6446334,1; Y=397171,9
X=6446383,3; Y=397158,7
X=6446422,8; Y=397165
X=6446490,4; Y=397369,8.

2.1	Loodusvarade kasutamine
Sadama süvendamise käigus toimub vee erikasutus, selle kirjeldus (sh tehnoloogia kasutus) on antud eelmises punktis.

2.2	Jäätme- ja energiamahukus
Vee erikasutusega seotud tööde käigus tekkivaid jäätmeid käideldakse jäätmeseaduses sätestatud korras. Süvendatud pinnas ladustatakse vastavalt punktis 2 kirjeldatule.

2.3. Lähipiirkonna teised tegevused 
Sadama territoorium on väike ja kompaktne, selle vahetus läheduses asuvad mõned eramajad. Suurel kujul majandustegevust (tootmine, äri jne) piirkonnas ei toimu. 

3. Tegevusega kaasnevatest tagajärjed
3.1	Vesi ja pinnas
Süvendusmaterjali moodustavad peamiselt uhtliivad ja orgaaniline sete. Orgaanilise sette eemaldamisel võib sadamaga piirneval merealal suureneda heljumikontsentratsioon mis omakorda mõjutab veekvaliteeti. Süvendatava ala piikonnas asuvad kevadkuduräime kudealad. Kevadkuduräim koeb sügavusel 3-8 m, veetemperatuuril 5-13 kraadi, optimaalne 10 kraadi. Antud piirkonnas toimub peamine kevadine kudemine, sõltuvalt aastast, aprilli keskpaigast juuni keskpaigani. Räime mari on äärmiselt tundlik vees oleva heljumi suhtes ning letaalseks võivad saada juba väikesed kogused setet marja pinnal. Tulenevalt eeltoodust tuleb süvendustööde tegemist vältida 15 aprillist kuni 15 juunini. Planeeritavate tööde läheduses puudub avalik supelrand, mille puhul vee kvaliteedi mõjutamine võiks olla oluline selle kasutajatele.
 
Süvendatava pinnase näol on tegemist looduslikult puhta materjaliga, mis ei sea selle paigaldamisele erinõudeid, seetõttu on pinnase ladustamine lubatud nii maismaale kui ka vahetult sadama muuli taha merre.

Sadama süvendamine ei avalda olulist mõju rannalähedasel alal hüdrodünaamilisele režiimile, mis omakorda võiks põhjustada ümberkaudsete randade olulisi muutusi. Vee erikasutusega seotud tööd on sobivate ilmastikutingimuste korral teostatavad lühikese ajaperioodi jooksul (ca 1-3 nädalat), mistõttu on vee erikasutuse mõju kokkuvõttes lokaalne ning lühiajaline.

Arvestades tööde väikest mahtu ning lokaalset mõju puudub ka vajadus vee erikasutuse järgse seire teostamiseks.

3.2	Õhu saastatus 
Sadama süvendamise käigus toimuv vee erikasutus ei põhjusta pöördumatuid muutusi õhukvaliteedi osas antud piirkonnas. Vähene mõju ümbritsevale keskkonnale võib avalduda eelkõige ehitamisel ja ekspluatatsioonil mõningase õhusaaste (süvendustehnika ja sõiduautode heitgaasid) näol. 

3.3	Jäätmeteke 
Sadamas toimuva vee erikasutusega seotud tööde käigus tekkivaid jäätmeid käideldakse jäätmeseaduses sätestatud korras. 

3.4. Müra
Tegevusega võib kaasneda müra, kuid eeldatavalt ei ületa müratase kinnistu piiril sätestatud piirmäärasid müra osas, mistõttu ei teki negatiivset mõju piirkonna elanikele. Kuna Läätsa sadam asub Natura 2000 linnualal võivad sadamas toimuvad tööd häirida pesitsevaid ja rändel olevaid linde, mistõttu tuleb vältida müra tekitavate tööde tegemist nii kevadisel pesitsusajal 01 aprillist kuni 30. juunini kui ka sügisesel rändeperioodil 15. septembrist kuni 15. novembrini.

3.5. Vibratsioon
Eeldatavalt ei kaasne tegevusega vibratsiooni, mis põhjustaks olulisi muutusi antud piirkonnas.

3.5. Valgus, soojus, kiirgus ja lõhn
Valguse, soojuse, kiirguse ja lõhna reostust kai rekonstrueerimise käigus ümbruskonnale ei kaasne. 

4. Tegevusega kaasnevate avariiolukordade esinemise võimalikkus
Sadamas kavandatud tööde puhul on avariiolukordade teke võimalik peamiselt süvendustöödega seotud tegevuste käigus. Nimetatud töö käigus on teoreetilisteks võimalusteks kasutatava tehnikaga (süvendaja) toimuv avarii: kokkupõrge, kütuse ja õli leke, tulekahju. Nimetatud sündmuste esinemise tõenäosus on suhteliselt väike, sest üldine liiklus piirkonnas on väike. Eeldus heast koostööst ja ladusast info liikumisest töödel osalevate inimeste vahel ning töökorras tehnika kasutamisest aitab vähendada kõikvõimalikke avariisid ja nendest tulenevat kahjulikku mõju. Töökorras tehnika kasutamisel ei ole tõenäoline õlireostuse tekkimine ja seeläbi ümbritseva maastiku ja vee kahjustamine. 

5. Kavandatava tegevuse eeldatavast mõjust Natura 2000 võrgustiku alale
Eeltoodust nähtub, et kavandatav vee erikasutus ei põhjusta negatiivset mõju Natura 2000 alale juhul, kui võetakse kasutusele negatiivset mõju vältivad meetmed. Kuna Läätsa sadam asub Natura 2000 linnualal võivad sadamas toimuvad tööd häirida pesitsevaid ja rändel olevaid linde, mistõttu tuleb vältida müra tekitavate tööde tegemist nii kevadisel pesitsusajal 01 aprillist kuni 30. juunini kui ka sügisesel rändeperioodil 15. septembrist kuni 15. novembrini. Kõik vajalikud piirangud kehtestatakse vee erikasutusloas.

5.1. Kavandatava tegevuse eeldatav mõju mõnele muule kaitstavale loodusobjektile
Vastavalt taotluses toodud infole ja arvestades tööde asukohta, ei ulatu kavandatud tegevuse mõju mõnele muule kaitstavale loodusobjektile. 

6. KeHJS § 6 lg 3 punktides 1–41 nimetatuga kaasneva mõju suurus, ruumiline ulatus, kestus, sagedust ja pöörduvus, toime, kumulatiivsus ja piiriülene mõju ning mõju ilmnemise tõenäosus
Keskkonnaameti hinnangul puudub kavandataval tegevusel oluline keskkonnamõju, kuna:
	- kavandatav tegevus ei mõjuta kaitsealasid, kaitstavate liikide elupaikasid ega Natura 2000 võrgustiku alasid juhul arvestatakse vee erikasutusloas kehtestatavate nõuete ja tingimustega;
- eelhindamise tulemusena selgus, et taotletava tegevuse tulemusel ei teki olulist mõju veekeskkonnale sh merepõhja elustikule, kalastikule ja linnustikule juhul arvestatakse vee erikasutusloas kehtestatavate nõuete ja tingimustega;
- eelhindamise tulemusena selgus olulise kumulatiivse mõju puudumine;
	 - seega puudub kavandataval tegevusel eeldatavalt oluline keskkonnamõju. 

II. MENETLUSOSALISE ÄRAKUULAMINE
Keskkonnaamet teavitas keskkonnamõju hindamise algatamata jätmise otsuse valmimisest vee erikasutusloa taotlusele ametlikus veebiväljaandes Ametlikud Teadaanded …02.2016 ning edastas eelnõu ka taotluse esitajale. Eelnõuga oli võimalik tutvuda kahe nädala jooksul alates teate ilmumisest Ametlikes Teadaannetes. 

III. OTSUSTUS
Lähtudes eelnevast ning tuginedes KeHJS § 3, § 6 lg 2 p 18 ja lg 3, § 9, § 11 lg 2 ja 4, veeseaduse § 9 lg 5, määruse nr 224 § 11 p 7 ning Keskkonnaameti peadirektori 05.06.2009 käskkirjast nr 1-4/117:
1.	Kavandatud tegevusega ei kaasne olulist keskkonnamõju, mistõttu Keskkonnaamet ei algata keskkonnamõju hindamist kalurite ühendus „Läätsa Rand“ (registrikood 80083804) vee erikasutusloa taotlusele. 
2.	Keskkonnamõju hindamise menetlusi ei liideta.
3.	Täiendavad keskkonnauuringud ei ole vajalikud.